Világszerte 1956 ötvenedik évfordulójáról beszélnek, s az idén március 15. ünnepe is sajátosan összekapcsolódott ezzel a jubileummal. A Nemzeti Sport rátalált egy idehaza még nem közölt dokumentumra, amely éppen 50 esztendős, mindkét forradalomhoz kapcsolódik, s amellyel a ma 79 éves Puskás Ferenc üzen nekünk a múltból.
Puskás Ferenc ugyan szótlanul ünnepli 79. születésnapját, ám ezt az arcot szavak nélkül is ismerik világszerte
M. Németh Péter
Puskás Ferenc ugyan szótlanul ünnepli 79. születésnapját, ám ezt az arcot szavak nélkül is ismerik világszerte
Puskás Ferenc ugyan szótlanul ünnepli 79. születésnapját, ám ezt az arcot szavak nélkül is ismerik világszerte
M. Németh Péter
Puskás Ferenc ugyan szótlanul ünnepli 79. születésnapját, ám ezt az arcot szavak nélkül is ismerik világszerte
Szabadság, szerelem: a témának reneszánsza van a filmvásznon, a mindennapokban, a közéletben, a minap például George W. Bush amerikai elnök méltatta a magyar forradalmakat (igaz, keverve 1848-at és 1956-ot). Az idén 1956 fél évszázados évfordulóját ünneplik mindenfelé, amely számos szállal kötődik a magyar sport történetéhez is. 1956 a leghíresebb magyar sportoló, Puskás Ferenc életében is fordulópontot jelentett. Véget ért a magyar válogatottal kivívott sikersorozata, hogy egy nehéz döntés és még nehezebb munka árán új életet és új karriert kezdjen el a szabad világban. A történelem vihara sodorta őt a Real Madridhoz, ahol minden idők legnépszerűbb magyar sportolója lett. A sikereket azonban ő sem sejthette, amikor a családjával fél évszázada úgy döntött, hogy nem tér vissza a szovjetek által újra elfoglalt Magyarországra. Lelki vívódás és anyagi nehézségek közepette kereste a helyét egy olyan világban, amelyben eladdig egyáltalán nem volt járatos. Ezekből a napokból való az a nyilatkozat, amelyet a Nemzeti Sport most közzétesz. Az Országos Széchényi Könyvtár jóvoltából jutott a birtokunkba a Magyar Szó című, Londonban szerkesztett magyar nyelvű lap 1956. márciusi ünnepi száma, amelynek címlapján Puskás Ferenc nyilatkozatát is közölték.
„Határ Győző fordításában kiadják George Orwell Állatfarm című kisregényét”; „Kádár János és Apró Antal Moszkvában tárgyaltak a szovjet csapatok Magyarországon tartásáról”; „Faludy György megkezdte az Irodalmi Újság szerkesztőségének összeállítását” – ilyen hírek társaságában jelent meg a londoni újságban a „Puskás nem megy haza” című cikk, amely nem más, mint Puskás Ferenc nyílt levele, teljes terjedelmében, kommentár nélkül. A nagy játékosnak ez a nyilatkozata még sohasem jelent meg idehaza nyomtatásban, egészen mostanáig, amikor külön aktualitást ad a témának a hármas évforduló: az 1956-os forradalom, amely közvetlenül befolyásolta Puskás Ferenc életét, március 15., amelyre az írás annak idején megszületett, valamint Puskás Ferenc 79. születésnapja.
A levélben Puskás leírja: a többi emigránssal együtt azért imádkozik, hogy egyszer újra otthon ünnepelhesse március 15-ét. Több mint három évtizedes száműzetés után, a rendszerváltást követően valóban hazatelepült a világhírű futballzseni. Friss születésnapi nyilatkozatra – súlyos betegsége miatt – sajnos már képtelen a „A Nemzet Sportolójának” is kinevezett Öcsi bácsi, ezért is kell különös figyelemmel olvasnunk a fél évszázaddal ezelőtti gondolatait, amelyek manapság is érdekesek.